„Boldogok a lelki szegények”,
vagy
„Boldogok, akik a Lélek indítására/ösztönzésére [lettek] szegények”? (Mt 5,3)

Végignéztem a pneuma [szellem, lélek] előfordulásait a Máté-evangéliumban.
Az eredmény:
19-szer fordul elő, ebből:
– 5-ször a hagiosz [szent] jelzővel: „szent Lélek” (1,18.20; 3,11; 12,32; 28,19), illetve
– 4-szer Istennel mint birtokossal:  (2-szer pneuma theou = Isten Lelke 3,16; 12,28;
         1-szer pneuma patrosz, az Atya Lelke: 10,20; 1-szer pneuma mú, [az én] Lelkem: 12,18)
	          ebben az 5+4 = 9 esetben egyértelműen „Isten Lelkét”, a „Szent Lelket” jelenti,
– 4-szer jelző vagy birtokos nélkül áll (4,1; 5,3;12,31; 22,43), de ebből 3 esetben
	szintén egyértelműen „Isten Lelkét”/a „Szent Lelket” jelöli (kivétel a vitatott 5,3);
	 itt külön ki kell emelni, hogy
	– a 4,1 párhuzamos lukácsi helyén (4,1) egyértelműen „szent Lélek” a jelentése
	– két egymás mellett álló helyen (12,31 – 12,32) előbb csak „a Lélek” áll magában,
		és rögtön utána azonos jelentéssel „a szent Lélek”;
	– a 22,43 párhuzamos helyén (Mk 12,36) egyértelműen „a szent Lélek”-ről van szó
– 2-szer az ember lelkét jelenti (26,41; 27,50),
– 4-szer tisztátalan lelket/lelkeket jelent (8,16; 10,1; 12,43;12,45).

Az (en) (tó) pneumati  [= „lélekben” vagy „a Lélek által, hatására, ösztönzésére”] kifejezés
4-szer fordul elő,
	ebből 1-szer a hagiosz [szent] jelzővel (3,11),
	1-szer a theosz-szal [Istennel] mint birtokossal (12,28),
	és 2-szer jelző vagy birtokos nélkül (5,3 és 22,43).

Kérdésem:
Ha a 19-ből szóba jövő (5+4+4=) 13 helyből 12 helyen biztosan „Isten Lelkét”, a „Szent Lelket” jelenti a pneuma, akkor konkrétan mi indokolja, hogy a maradék 1 helyen, a tizenharmadikon, azaz a vitatott Mt 5,3-ban (ptókhoi tó pneumati = „lélekben/lelki” vagy „a Lélek által” szegények) ne a „Szent Lelket” jelentse (különös tekintettel a fenti harmadik felsorolásban említett, egyértelmű párhuzamokra: „itt külön ki kell emelni, hogy...”)?

Az eddigieket még azzal is alá tudjuk támasztani, ha megnézzük a ptókhosz [szegény] összes előfordulásait a négy evangéliumban: 24-szer fordul elő: Mt 5, Mk 5, Lk 10, Jn 4 eset.
Ha kihagyjuk Mt 5,3-at, akkor a maradék 23 helyen mindig anyagi értelemben vett szegényeket jelent. (Ez esetleg Mt 11,5; Lk 4,18 és 7,22 esetében lehetne kétséges a háttérben álló héber anavim-ra hivatkozva, amely a kor szóhasználatában „vallásosokat, kegyeseket, jámborokat” is jelentett, mondhatnánk úgy is: „lelki szegényeket”. Csakhogy a szövegkörnyezetben mindhárom helyen vakokról, sántákról, süketekről..., ill. rabokról, elnyomottakról van szó! Ebben a sorban a szegények miért jelentenének „jámborokat/lelki szegényeket”?)
Ha tehát a másik 23 helyen anyagi szegényekről van szó, akkor a maradék Mt 5,3-ban miért jelentene a ptókhosz „lelki szegényt”– különös tekintettel arra, hogy van értelmes indoklás (vö. fönt pirossal) a tó pneumati „a Lélek által/hatására” jelentésének használatára?
„Tó pneumati” a fordításokban

Mt 5,3
LUT	geistlich arm
MOD	die ihre Armut vor Gott erkennen
JER	les pauvres en esprit
TOB	les pauvres de cœur
NEW	those who know that they are poor
DIS	the poor in spirit
WTB	quelli che si rendono conto del loro bisogno spirituale
VAT	i poveri in spirito

Mt 22,43
LUT	im Geist
MOD	durch den Heiligen Geist geleitet
JER	sous l’inspiration
TOB	inspiré par l’Esprit
NEW	by inspiration
DIS	by the inspiration of the Holy Spirit
WTB	per inspirazione
VAT	sotto inspirazione

Lk 2,27
LUT	aus Anregen des Geistes
MOD	vom Geist Gottes geführt
JER	poussé par l’Esprit Saint
TOB	poussé par l’Esprit
NEW	guided by the Spirit
DIS	by the Spirit
WTB	potere dello spirito
VAT	mosso dallo Spirito

Lk 4,1b
LUT	vom Geist geführt
MOD	der Geist hatte ihn gedrängt
JER	conduit par l’Esprit
TOB	conduit par l’Esprit
NEW	led by the Spirit
DIS	led by the Spirit
WTB	e fu condotto dallo spirito
VAT	e fu condotto dallo Spirito

LUT		Luther (rev. 1956)
MOD		modern: Bibel heute (2010)
JER		La Sainte Bible de Jérusalem (1961)
TOB		Traduction Oecuménique de la Bible (1983)
NEW		New English Bible (1964)
DIS		discover revelation (2016)
WTB		Watchtower Bible ... Inc. (1987)
VAT		La Sacra Bibbia, Vatican (2003)

A fenti összevetésből nyilvánvaló, hogy Mt 5,3-ban minden fordítás „lelki”-ként értelmezi a tó pneumati kifejezést, a másik három esetben pedig kivétel nélkül mindegyik a „Lelket” („Isten Lelkét”) érti a pneuma szón, ráadásul hárman kiteszik a „Szent” jelzőt (köztük a Jeruzsálemi Biblia is!), egy pedig az „Isten” birtokost, holott a görög szövegben ezek nem szerepelnek.

Érdemes még kiemelni az előző oldalon lévő nyolc fordításból a legfontosabb kettőt:

		       tó pneumati			                   tó pneumati
			TOB						NEW

Mt 5,3		les pauvres de cœur			those who know that they are poor
Mt 22,43	inspiré par l’Esprit			by inspiration
Lk 2,27	poussé par l’Esprit			guided by the Spirit
Lk 4,1b	conduit par l’Esprit			led by the Spirit

Hogy finoman fogalmazzak: érdekes;
az is, hogy a görög kifejezést kizárólag a Mt 5,3-ban értelmezik „lelki”-ként,
és az is, hogy ugyanazt a görög kifejezést négy helyen négyféleképpen fordítják.

Természetesen föltehetné valaki a kérdést, hogy Mt 5,3-ban – a félreérthetőség elkerülése érdekében – Máté (vagy a végszerkesztő) miért nem tette oda a „szent” pontosítást. Szerintem azért, mert számára a mindenkori szövegkörnyezet egyértelművé tette, hogy a „szent” Lélekről van-e szó,
ugyanis – amint az elején láttuk – ezt háromféleképpen is ki tudta fejezni:
– a „szent” jelzővel: 1,18.20; 3,11; 12,32; 28,19;
– az Istennel vagy az Atyával mint birtokossal: 3,16; 12,28 + 10,20;
– jelző vagy birtokos nélkül: (az 5,3-on kívül) 4,1; 12,31; 22,43 (utóbbihoz ld. Mk 12,36!);
de a legérdekesebb az, amikor egyazon mondaton belül keveri a kifejezéseket,
				noha mindkét esetben a „szent” Lélekről van szó: 12,31 – 12,32.
Mivel pedig ez a jelenség a tó pneumati kifejezésre is érvényes (az 5,3-tól most eltekintve!), azaz a pneuma ebben is megjelenik
– a hagiosz [szent] jelzővel (3,11),
– a theosz-szal [Istennel] mint birtokossal (12,28) és
– jelző vagy birtokos nélkül is (22,43),
ezért immár elűzhetünk minden kételyt arra vonatkozóan, hogy a pneuma az 5,3-ban
Isten Lelkét (a „szent Lelket”) jelenti-e.

Különösen érdekes lehet az első oldal adatsora, ha tekintetbe vesszük még,
hogy 36 Lukács-evangéliumi előfordulásából a pneuma
– 13-szor a hagiosz jelzővel egyértelműen a Szent Lelket jelenti
		(1,15.35.41.67; 2,25.26; 3,16.22; 4,1; 10,21; 11,13; 12,10.12),
– 1-szer az Úrral mint birtokossal egyértelműen „Isten Lelkét” jelenti (4,18),
– 3-szor jelző vagy birtokos nélkül áll, de mindhárom esetben
	szintén egyértelműen „Isten Lelkét”/a „Szent Lelket” jelöli (2,27; 4,1; 4,14),
– 5-ször az ember lelkét jelenti (1,17; 1,47; 1,80; 8,55; 23,46),
– 12-szer tisztátalan lelket/lelkeket jelent
		(4,33.36; 6,18; 7,21; 8,2.29; 9,39.42; 10,20; 11,24.26; 13,11),
– 2-szer test nélküli szellemet jelent (24,37 és 24,39).

Az (en) (tó) pneumati  kifejezés itt is 4-szer fordul elő,
	ebből 2-szer a hagiosz jelzővel (3,16; 10,21),
	és 2-szer jelző vagy birtokos nélkül (2,27; 4,1b),
					és minden esetben „Isten Lelkét” jelöli.
Nagyon izgalmas, hogy létezik egy (egyetlen?) olyan – méghozzá magyar – fordítás, amely mintha számot vetne a tó pneumati tényleges jelentésével: Csia Lajos így fordítja Mt 5,3-at: „Boldogok a Szellem által a szegények...” Csak az a baj, hogy nem lehet eldönteni, mit jelent itt konkrétan az, hogy „a Szellem által” [„a Lélek/a szent Lélek által”]. Az „a szegé-nyek” ugyanis egyértelműen arra utal, hogy Csia minden [anyagi értelemben vett] szegényre gondol (ez Lukács nézete: 6,20), csakhogy Máténál nem minden szegényről van szó, hanem csak azokról, akik „a Lélek ösztönzésére = indítására és erejével” önként és tudatosan vállalják a szegénységet. Vagyis úgy tűnik, hogy Csia valamilyen Lukács és Máté tétele közötti álláspontot képvisel, amit persze csak találgatni lehet. Talán azt, hogy a szegények a Szellem/a Szentlélek hatására „jó lélekkel” belenyugszanak (anyagi) szegénységükbe? Ez közel állna a mátéi felfogáshoz, de mégsem lenne az.

Mindenesetre a fontosabb helyeket illetően utánajártam Csia fordításainak,
és azt kellett megállapítanom, hogy 5 helyen is következetlenül fordította
	a pneumával kapcsolatos kifejezést:
a legfontosabb Lk 2,27: „Szellem indítására ment el”, holott a görögben to pneuma áll
	(itt sajnos nem dönthető el biztosan, hogy nagy vagy kis „sz”-szel akarta-e írni,
	mivel mondatkezdő szóról van szó, és ezért szükségképpeni a nagy „Sz”;
	mindenesetre a 25. és 26. versben „szent lélekről”, ill. „a szent Lélekről” van szó,
	ezért logikus azt feltételezni, hogy a 27. versben is,
	az pedig biztos, hogy itt minden más fordítás „Isten Lelkeként”, a „Szent Lélekként”
	értelmezi a pneumát);
aztán Lk 1,47: „szellemem”, holott a görögben to pneuma mu
	   1,80: „a szellem”, holott a görögben nincs ott a to
	 23,46: „szellememet”, holott a görögben to pneuma mu
és a legdurvább: Mt 27,50: „elbocsátotta szellemét” – de a görögben to pneuma,
				vagyis nincs birtokos szerkezet, de van határozott névelő...
			(Mivel a görögben nincs határozatlan névelő,
			ezért a magyarban csak akkor kell határozatlan névelővel
			vagy névelő nélkül fordítani egy főnevet,
			ha a görögben nincs kitéve a határozott névelő.)

* * *

Egyre inkább meggyőződésem, hogy – nem feltétlenül tudatos! – lélektani, vagy ha úgy tetszik, ideológiai oka van annak, hogy Mt 5,3 esetében a fordítók és az egzegéták ragaszkodnak ahhoz, hogy a pneuma az ember lelkét jelenti (nem pedig „Isten Lelkét”, a „Szentlelket”): ez nagyon kényelmes, hiszen ha arról van szó, hogy „boldogok a lelki szegények”, vagyis azok, akik „alázatosak”, „üres kézzel állnak Isten előtt”, „semmit nem tulajdonítanak maguknak”, „mindent Istentől várnak” stb. – akkor ezeknek a „lelki szegényeknek” ezen a hozzáálláson kívül semmi dolguk sincs; ha viszont arról van szó, hogy „boldogok, akik a (szent) Lélek inspirációjára, önként és tudatosan vállalják a tényleges anyagi/társadalmi szegénységet” – akkor ez kemény következményekkel jár, és cselekvést kíván tőlük (tudatos lemondást a gazdagodásról, a szegénység terheinek viselését, ill. adakozást, ha van miből)...

Gromon András
2019. március